- Képek kezelése Matlabban
- Képek típusai
  - Szenzorok [Objektivek.com]
  - Szenzorok [Fotósuli]
  - Szenzorok [Pixinfo]
- Képek megnyitása és mentése
- Képek megjelenítése
- Pixelek módosítása
- Képtípusok átalakítása
- Képek transzformációja
  - "Legközelebbi szomszéd" és bilineáris interpoláció
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# Képek típusai

## Előismeretek

## Digitális képek

Manapság már természetes, hogy fényképezőgépeinkkel mobiltelefonokkal digitális képeket készítünk. A digitális fényképezőgép szenzora többezer kisméretű fényérzékeny szenzorból áll. Ezen szenzorok általánosan a négyzetmozaikos elrendezést követik. A digitális fényképezőgépek egyik legfontosabb jellemzője a szenzor felbontása. Ez komolyabb fényképezőgépek esetén 10-14 megapixel (MP), mobiltelefonok, tabletek esetében 3-5 MP. Fontos megjegyezni, hogy a fényképezőgépek felbontásánál érdemes megnézni (ha van róla információ), hogy mennyi a hasznos pixelek száma és mennyi a szenzoron található pixelszám. A pixelszámra, szenzorméretekre vonatkozóan ezen a honlapon találhattok példákat. Néhány újabb blog bejegyzés is foglalkozik a témával.

A szenzorra beérkező fény elektromos jellé alakul, amely jeleket a fényképezőgép dolgoz fel. A jel erőssége jelentősen függ a fény intenzitásától. Mivel az érzékelőn a cellák négyzemozaikon helyezkednek el, ezért a képek is ilyen elrendezést követnek. A digitális képek képpontjai (pixelei) ezért egy mátrixban / tömbben ábrázolhatók. A Pixinfo cikkében erről részletesebben is olvashatunk.

Magasabb dimenzióról beszélhetünk állóképek és mozgóképek esetén is. Egyszerű színes fotók is tekinthetők többdimenziós képnek, ha a harmadik dimenziónak a színcsatornákat (vagy a színkomponenseket tekintjük). További dimenziót jelenthet mozgókép esetében az eltelt idő. Az orvosi képalkotó (CT, MRI, fMRI) eszközök röntgen sugarakat bocsátanak ki, amelyek áthaladnak a vizsgált tárgyon vagy a páciens testén, majd egy fényérzékeny ernyőbe csapódnak be. Ezek az eszközök olyan 3D / 4D képet állítanak elő, amelyek denzitásképek vetülek sorozatából és rekonstrukciójából áll elő.

## Bináris képek

Bináris képeken csak kétféle intenzitás található. Ezek az intenzitások vagy "színek" általában (de nem kötelező jelleggel) a fekete és a fehér. Bináris képek egyik csoportjába tartoznak azok a képek, amelyek csak az alak formáját vagy másképpen sziluettjét ábrázolják. Egy másik csoportot képviselnek az úgynevezett féltónusú (vagy halftone) képek. A féltónusú képek is valójában bináris képek, azonban a fekete és fehér képpontok lokális sűrűsége egy-egy szükerárnyalat illúzióját kelti az emberi szem számára.

## Szürkeárnyalatos (többszintű) képek

Szürkeárnyalatos képeken többféle szürkeárnyalat előfordulhat. A köznyelvben az ilyen képeket hívjuk (a mi fogalmaink szerint TÉVESEN) fekete-fehér képeknek. A képen előforduló szürkeárnyalatok maximális száma attól függ, hogy egy pixel intenzitást hány bájton ábrázolunk. Általánosságban a szürkeárnyalatos képek intenzitásait 8 biten (vagyis 1 bájton) ábrázoljuk és mint tudjuk ily módon legfeljebb 256-féle intenzitást ábrázolhatunk. Ha egy pixel intenzitását 1 bájton ábrázoljuk, akkor az intenzitások a [0; 255] intervallumtartományból kerülnek ki. Orvosi képek esetében ennél sokkal szélesebb (több ezer intenzitást tartalmaz) a skála.

## Színes képek

A hétköznapi életben főként színes képekkel találkozunk. Ezek a képek minden pixelen valamilyen színt tartalmaznak. A színes képeknek két fő típusa létezik: többcsatornás képek és indexelt képek. A többcsatornás képek több szín vagy egy szín különböző árnyalatait tartalmazzák egy pixelen belül. A hétköznapi fotók többcsatornás képek, ahol a színt az vörös, a zöld és a kék színek (R, G, B) keverékeként írjuk le. A nyomdateknikában viszont fekete, a cián, a sárga és a magenta színeket használják.

Az indexelt képek esetében a kép mellé egy színtérképet rendelnek. A színtérképben minden indexhez egy-egy jól meghatározott szín tartozik. Az indexelt kép minden pixele egy, a színtérképben szereplő indexet tartalmaz. A kép megjelenítésekor az indexek helyett a neki megfelelő színtérképbeli színt jelenítjük meg. Indexelt képeket használnak például a térképek esetében vagy a rajzfilmeknél.

« Előző | Következő »